Author: комп

Фізичний розвиток дитини. Добре розвинені моторика і баланс – опора для розвитку і координації функцій, які формують навички усного та писемного мовлення. Моторний розвиток – це фундаментальна функція, яка формується паралельно з мовленням. Діти повинні багато повзати різними способами: вперед-назад, по-пластунськи, бігати, стрибати, ходити, залазити, спускатися по сходах тощо.
Розвивати сенсорику. Для нюху: нюхати трави, спеції і будь-які пахучі речовини, ароматні і не дуже. Для зорового сприйняття: гра з ліхтариками, кольоровими скельцями. Для рук і тіла: масажі стоп, рук, тіла. Для слуху: на хорошій апаратурі слухати хорошу музику різних жанрів, грати на різних інструментах, бити в дзвіночки, барабани тощо.
Мовлення. Спрощувати слова. Говорити чітко, короткими словами: «ляля», «боти», «киця». Пропонувати дитині коротку інструкцію з 1-3 слів («Дай мені руку», «Іди спати», «Сідай», «Стій»). Слова спрощувати за структурою. Краще, щоб дитина бачила рот (артикуляцію) дорослого. Якщо потрібно залучити погляд дитини, то неголосно пищати іграшкою біля свого обличчя. Почати робити альбом для дитини: вклеїти фото найближчих родичів і прості слова, зробити короткі підписи: «Мама Олена», «Тато Саша», «Брат Ілля».

Контактні телефони:
(04579) 2-83-44 - завідувач
Машковська Тетяна Миколаївна
(04579) 2-82-85 - вихователь-методист
Кузьміна Тетяна Олександрівна
(04579) 2-83-36 - медичний кабінет
Електронна скринька: crd2003@ukr.net Адреса сайту: slavcrd.at.ua

дошкільний навчальний заклад
(ясла-садок) комбінованого типу
«ЦЕНТР РОЗВИТКУ ДИТИНИ»
Славутицької міської ради Київської області

РОБОТА З
«НЕМОВЛЕННЄВОЮ»
ДИТИНОЮ З чого почати?
або
Вихователь
поспішає
на допомогу

матеріали
постійнодіючого виїзного
теоретико-практичного семінару
«Профілактика
мовленнєвих порушень
у дітей дошкільного віку»
21.02.2019

Особистість дитини починає формуватися з перших місяців його життя і залежить не тільки від фізичних даних і умов життя малюка, але і від такої важливої форми пізнання світу, як мовлення і спілкування. Мовлення не є природженою властивістю людини, а передається від вихователів (спочатку членів сім’ї, друзів і потім педагогів) і розвивається, поступово ускладнюючись.
Навчити свою дитину мовленнєвим навичкам, розкрити її потенціал спілкування і допомогти оволодіти рідним мовленням – обов’язок батьків, а ще педагогів.
Розвиток мовлення спирається на три головні компоненти: органи мовлення, особливості психіки і процес навчання. І проблеми можуть стосуватися кожного з них.

Що таке темпова затримка
мовленнєного розвитку?
В нормі формування мовлення протікає з однаковими стадіями у всіх дітей, індивідуальні відмінності можуть бути під час переходу від однієї стадії до іншої. Значне від-ставання дитини в мовленні стає найбільш помітним лише в 3-4 роки, коли стає складно скорегувати недоліки, так що чим раніше ви розпізнаєте симптоми, тим легше буде впоратися з проблемою.
Затримку мовлення дитини можна запідозрити не лише за його помилками, але і небажанням спілкуватися, ознаками нерозуміння та відсутності належної реакції на ваші слова. Для кожного віку є свої контрольні моменти.

Відвідування логопеда та дитячого дефектолога вкрай необхідно для діагностики, адже тільки кваліфікованим фахівцем може бути виявлена затримка психічного та мовленнєвого розвитку. Найуважніша мати не в змозі дати професійну оцінку на рівні досвідченого лікаря.

Симптомами затримки мовленевого розвитку прийнято вважати:
відсутність відгуку на поклик у віці 3-х місяців і старше;
дитина не проявляє інтересу, коли чує шум, музику, мовлення поряд з собою;
в 4 місяці не освоєні губні звуки – «б», «м», «п»;
в 6 місяців дитина, здається, не відчуває різниці у вашій інтонації, не намагається повторити її;
в 1 рік дитина не намагається імітувати мовлення дорослих, її мовлення обмежене односкладовими словами, покликом мами і тільки плачем;
в 2 роки не відповідає на прості запитання, не показує назване йому слово на картинці;
в 3 роки відсутнє фразове мовлення, малюк розуміє тільки односкладні команди (наприклад, не розуміє фрази «Візьми і… подай…»);
в 3-4 роки мовлення дитини розуміють тільки члени сім’ї, так як вона говорить нерозбірливо або неправильно вживає слова;
в 4 роки не спілкується з іншими людьми, так як розуміє, що доросла мовлення це праця.
Таким чином, дитина з віком повинна освоювати мовленнєві навички у певному темпі, відставання від якого більш ніж на 3 місяці вважається критичним.

Коли без медичної допомоги не обійтися?
Затримка мовленевого розвитку у дітей може бути викликана різними причинами. Уповільнення темпу освоєння мовлення в одних випадках легко виправити заняттями з логопедом, в інших потрібне втручання невропатолога і навіть хірурга.
Невропатія, що виникла від родової травми – захворювання, повинна лікуватися під контролем фахівця. Прогнози при ранньому виявленні хвороби і адекватному лікуванні в цілому сприятливі. Однак ігнорувати проблему і затягувати з лікуванням не можна.
Затримка психо-мовленнєвого розвитку може бути ознакою аутизму, в цьому випадку логопед не зможе надати достатньої допомоги. Обстеження (консультація дитячого невропатолога, психолога, енцефалограма і томограма мозку) дадуть достатньо інформації, щоб виявити порушення і вжити заходів.
Органи мовлення повинні розвиватися нормально. Мовчання дитини або її нездатність освоїти артикуляцію простих звуків дає підстави для огляду на предмет недоліків порожнини рота, м’якого і твердого піднебіння, кісткової будови черепа, щелеп. Якщо такі порушення відсутні, можна обмежитися заняттями в кабінеті логопеда або вдома.